Sor-
szám		I.									
	A zavar megnevezése	A	B	II.	III.	IV.	V.	VI.	VII.	VIII.	IX.	
10.	Organikus és szimptómás mentális zavarok (F00–F09)											
	1.	átmeneti, medikációt már nem igénylő, maradványtünet nélkül	E	E	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	
	2.	a fentinél súlyosabb	E	E	E	E	E	E	E	E	E	E	
	Az 1. alpont alapján a nem korfüggő, relatíve minor események (pl. kisebb koponyatrauma) utáni, jól kompenzálódó eseteket kell minősíteni.	
11.	Pszichoaktív szer használata által okozott mentális- és viselkedészavarok (F10–F19)											
	1.	Kezelésre tartósan tünetmentes, absztinens	E	E	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	
	2.	A fentinél súlyosabb	E	E	E	E	E	E	E	E	E	E	
	Az 1. alpont alapján az objektivizálható stresszhelyzet miatti, nem visszatérő alkohol, vagy gyógyszer abusus minősítendő. Tartós vagy visszatérő szerfogyasztást, illetve bármely droghasználatot (a “kipróbálás” esetét kivéve) a 
2. alpont alapján kell elbírálni.	
12.	Szkizofrénia, szkizoaffektív zavarok, tartós paranoid zavarok és egyéb nem organikus pszichotikus zavarok (F20–F29, kivéve F21 és F23)	E	E	E	E	E	E	E	E	E	E	
	Az ilyen mértékű pszichés zavar minden rovat szerinti alkalmatlanságot jelent.	
13.	Akut és átmeneti pszichotikus zavarok (F23)											
	1.	stressz vagy intoxikáció által kiváltott, kezelésre jól reagáló, medikáció nélkül tartósan tünetmentes	E	E	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	
	2.	egyéb, illetve a fentinél súlyosabb	E	E	E	E	E	E	E	E	E	E
	
	Itt bírálandóak el az egyszeri, viszonylag gyors lefolyású pszichotikus zavarok. 
Az 1. alpont szerint csak a bizonyíthatóan exogén noxa által okozott pszichózisok bírálhatóak el, az egyéb esetek a 
2. alpont alapján minősítendők. Az egyéb pszichózisok kezelésekor a szakmai irányelveknek megfelelően még egyetlen epizódot követően is huzamosabb antipszichotikus gyógyszerelés javallt a relapszus kivédésére, így egy éven belül nem beszélhetünk medikáció nélküli, stabil kompenzált állapot eléréséről. Emiatt a minősített állomány tagját a 2. alpont szerint alkalmatlannak kell nyilvánítani.	
14.	Hangulatzavarok (F30–F39)											
	1. rövid, pszichotikus szintet el nem érő, kezelésre jól reagáló depressziós epizód, amely után gyógyszerelés nélkül tartósan tünetmentes állapot alakult ki (F32.00–F32.20)	E	E	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	
	2. egyéb, illetve a fentinél súlyosabb 	E	E	E	E	E	E	E	E	E	E	
	Az 1. alpont szerint minősítendők az egyszeri depresszió nem pszichotikus, már tartósan kompenzált esetei – jelölteknél anamnesztikusan is. Kedvezőbb az elbírálás, ha a depressziós epizód objektivizálható negatív környezeti hatások miatti reaktív állapotként lépett fel.
A visszatérő vagy pszichotikus szintű hangulatzavarok alkalmatlanságot jelentenek. A súlyosabb prognózis miatt egyetlen hipomán vagy mániás fázis is a 2. alpont szerint bírálandó el. 
	
15.	Neurotikus, stresszhez társuló és szomatoform zavarok (F40–F48)											
	1.	rövid lefolyással,  maradvány-
 tünetek nélkül (F43.00, F43.20,
 F43.80)	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	
	2.	mérsékelt tünetekkel járó, kezelésre reagáló	E	E	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	
	3.	kifejezett tünetekkel, ill. kezelésre nem javuló, tartós vagy ismétlődő	E	E	E	E	E	E	E	E	E	E	
	Az önálló feladatvégzéssel döntésekkel járó beosztásokban az elbírálás szigorúbb.
Abban az esetben, ha az első két pontnak megfelelő, de ismétlődő zavar áll fenn, a 3. alpontot kell alkalmazni, mert valószínűsíthető a coping gyengesége, így extrém feladathelyzetekben az esetleges inadekvát cselekvés esélye megnő. 
Az eseményt átélt személyek a repülőalkalmasságról szóló döntést a repülőesemény után a lehető leghamarabb meg kell hozni, mert az idő előrehaladtával a visszaállítás esélye a tapasztalatok szerint csökken.
A repülési averzió (F40.80) is ezen pont szerint bírálandó el.	
16.	Viselkedészavarok, melyek fiziológiai zavarokkal és testi tényezőkkel társulnak (F50–F59)											
	1.	mérsékelt tünetekkel járó vagy átmeneti, kezelésre reagáló	E	E	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	
	2.	a fentinél súlyosabb	E	E	E	E	E	E	E	E	E	E	
	Az F52–59-es diagnózisokkal jelzett zavarok csak akkor minősítendők, ha a munkavégzésre, illetve a repülésbiztonságra kihatnak. 	
17.	Személyiségzavarok, a személyiség tartós változása (F60–F62), szkizotípiás rendellenesség (F21)	E	E	E	E	E	E	E	E	E	E	
	Személyiségzavarok esetén az exploráció, pszichológiai vizsgálat mellett élettörténeti elemzés is szükséges.
A személyiség tartós változása esetén emellett részletes családi és parancsnoki heteroanamnézis is szükséges.	
18.	A felnőtt viselkedés zavarai (F63–F69)											
	1.	mérsékelt tünetekkel járó vagy átmeneti, kezelésre reagáló	E	E	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	
	2.	a fentinél súlyosabb	E	E	E	E	E	E	E	E	E	E	
	Itt a kóros szokás és impulzus-kontroll zavarokat minősítjük. Az F64–69-es kódokhoz tarozó zavarok abban az esetben minősítendők, ha a munkavégzésre, ill. a repülésbiztonságra kihatnak.	
19.	Mentális retardáció (F70–F79)	E	E	E	E	E	E	E	E	E	E	
	Az ilyen szintet elérő mentális hiányosság minden rovat szerint egyértelmű alkalmatlanságot jelent.	
20.	A pszichés fejlődés zavarai (F80–F89)	E	E	E	E	E	E	E	E	E	E	
	A jelölteknél az ilyen jellegű zavar kizáró ok. Ezek a zavarok csecsemő- és gyermekkorban kezdődnek, így az aktív repülő-hajózó állomány pályafutása során nem szerezhet ilyen diagnózist. 
Amennyiben beszédartikulációs probléma, olvasási-írási nehézség, motoros zavar áll fenn, de az nem éri el a diagnosztikai kritériumoknak megfelelő értéket, a jelöltet a pszichológiai fejezet megfelelő pontja alapján kell elbírálni.	
21.	A viselkedés és az érzelmi-hangulati élet gyermek- és serdülőkorban jelentkező zavarai (F90–F99)											
	1.	egyszeri, átmeneti, spontán vagy rövid kezelést követően tünetmentessé váló esetek 	E	E	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	KLGS	
	2.	a fentinél súlyosabb, ill. a vizsgálat időpontjában is manifeszt zavarok	E	E	E	E	E	E	E	E	E	E	
	A jelölteknél az ilyen jellegű manifeszt zavar kizáró ok.
Amennyiben az 1. alpont szerinti átmeneti zavar szerepel csak az anamnézisben, figyelembe kell venni az egyéb terheltséget is a saját, illetve a családi anamnézisben. Ha a zavar kialakulásához átmeneti élethelyzeti krízis vezetett és a későbbiekben nem jelentkeztek hasonló vagy más jellegű pszichopatológiai tünetek, azt kedvezően értékelhetjük. Ha a rövid ideig tartó, ide sorolandó pszichés zavar önmagában ugyan nem lenne jelentős, de mellette egyéb terheltség is fennáll, a pszichológiai fejezet megfelelő pontja alapján a jelöltet alkalmatlannak kell minősíteni.